Hr Märt Puust	Teie 21.07.2011 nr 3.3-1/08-01436/243
Peadirektori asetäitja
Maanteeamet 	Meie: 23.09.2011 nr 6-8/11/21090-9
info@mnt.ee

Sõitjate ja veoste üle Suure väina veo perspektiivse korraldamise kava keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande heakskiitmine

Austatud härra Puust

Keskkonnaamet on tutvunud Sõitjate ja veoste üle Suure väina veo perspektiivse korraldamise kava (edaspidi nimetatud Kava) keskkonnamõju strateegilise hindamise (edaspidi nimetatud KSH) aruandega. 

Vastavalt Keskkonnaministeeriumi Keskkonnateenistuste, Riikliku Looduskaitsekeskuse ja Kiirguskeskuse Keskkonnaametiks ühendamisega seonduv Vabariigi Valitsuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse § 33 lg 13 viib haldusorgani pädevuse muutmisel pooleliolevad menetlused lõpule ja teeb asjaga seotud toimingud nimetatud seaduse alusel vastavat pädevust omav haldusorgan. Keskkonnamõju hindamise ja keskkonnajuhtimissüsteemi seaduse (edaspidi nimetatud KeHJS) § 38 lg 1 kohaselt on Kava KSH järelevalvaja Keskkonnaamet (alates 01.02.2009), kuni 31.01.2009 täitis KSH järelevalvaja ülesandeid Keskkonnaministeerium. KeHJS § 38 lg 2 p 2-4 järgi on järelevalvaja ülesanne KSH aruande ja menetluse õigusaktide nõuetele vastavuse kontrollimine ning aruande heakskiitmine või heakskiitmata jätmine. 

I.	ASJAOLUD

Kava koostamise aluseks on Vabariigi Valitsuse 10.03.2006 korraldus nr 170, Kava KSH algatati majandus- ja kommunikatsiooniministri 04.09.2006 käskkirjaga nr 1-1-1/147. KSH algatamisest teavitati tulenevalt KeHJS § 35 lg 6 üleriigilise levikuga ajalehes Eesti Päevaleht ja ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded 22.09.2006. 

Keskkonnaminister kiitis Kava KSH programmi heaks 08.03.2007 kirjaga nr 13-3-1/12413-2. 

Maanteeamet esitas 21.07.2011 kirjaga nr 3.3-1/08-01436/243 Kava KSH aruande koos lisadega Keskkonnaametile heakskiitmiseks. 
Keskkonnaamet pikendas 23.08.2011 kirjaga nr 6-8/11/21090-6 KSH aruande osas otsuse tegemise tähtaega kuni 23.09.2011 seoses vajadusega konsulteerida KSH eksperdiga aruande sisu osas. KSH aruande järelevalve jooksul on Soome ekspert Rauno Yrjöla/OÜ Hendrikson & Ko saatnud lisateavet (puudutab Kava elluviimisega kaasneva mõju hinnangut Natura 2000 aladele, eelkõige hüljeste ja linnustiku osas). Laekunud lisateave on registreeritud Keskkonnaameti dokumendihaldussüsteemis 15.09.2011 nr 21090 all. 

Keskkonnaameti poole on pöördunud Eesti Terioloogia Selts (kirjal puudub saatmiskuupäev, kuid kiri on registreeritud Keskkonnaametis 28.07.2011 nr 6-8/11/24905-1 all), Eesti Ornitoloogiaühing (09.08.2011), Sihtasutus Eestimaa Looduse Fond (18.08.2011, kiri nr 3/258) ning mittetulundusühing Eesti Roheline Liikumine (02.09.2011, kiri nr 1-41) taotlusega mitte kooskõlastada KSH lõpparuannet, kuna nende hinnangul pakub KSH aruanne kõige sobivamaks lahenduseks silda kui Natura 2000 ala oluliselt kahjustada võivat varianti. 

II.	KAALUTLUSED OTSUSE TEGEMISEL

2.1.	KSH aruande menetluse vastavus kehtestatud nõuetele

KSH menetluse lahutamatuks osaks on KSH aruande avaliku väljapaneku ja avaliku arutelu korraldamine ning sellest teavitamine. Tulenevalt KeHJS § 37 lg 1 ja § 41 teavitati KSH aruande avalikust väljapanekust ja avalikust arutelust 30.04.2010 ametlikus väljaandes Ametlikud Teadaanded ja üleriigilise levikuga ajalehes Eesti Päevaleht, samuti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel (viitega Maanteeameti veebilehelt). Maanteeamet teavitas KSH aruande avalikustamisest kirjaga 27.04.2010 Rahandusministeeriumi, Kaitseministeeriumi, Siseministeeriumi, Keskkonnaministeeriumi, Sotsiaalministeeriumi, Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi, Kultuuriministeeriumi, Keskkonnaametit, Tervisekaitseinspektsiooni, Veeteede Ametit, Saare Maavalitsust, Lääne Maavalitsust, Muhu Vallavalitsust, Hanila Vallavalitsust, Mittetulundusühingut EESTI KALURITE LIIT ning Eesti Keskkonnaühenduste Koda. Teade vastab KeHJS § 37 lg 2 ja § 41 nõutule. 

KSH aruande avalik väljapanek toimus 03.-31.05.2010, st 29 päeva, mis vastab KeHJS § 41 nõuetele. KSH aruandega oli võimalik tutvuda Muhu Vallavalitsuses, Hanila Vallavalitsuses, Saare Maavalitsuses, Maanteeametis ning OÜ-s Hendrikson & Ko, samuti Majandus- ja Kommunikatsiooniministeeriumi veebilehel. Ettepanekuid, vastuväiteid ja küsimusi KSH aruande kohta oli võimalik esitada samal perioodil e-posti teel OÜ Hendrikson & Ko esindajale (KSH aruande lisast III „Ettepanekud ja vastused KSH aruande avalikustamiselt“ nähtub, et ettepanekuid on esitatud ka posti teel ning adresseerituna Maanteeametile, kuid arvestatud on kõikide kirjadega). KSH aruande avalikud arutelud toimusid 01.06.2010 Virtsu Põhikoolis, 02.06.2010 Muhu Põhikoolis ja 03.06.2010 Maanteeametis. Lähtudes eelnevast, on Keskkonnaamet seisukohal, et KSH aruande avalikustamise korraldamisel on kinni peetud KeHJS normidest. 

KSH aruande kohta esitatud ettepanekud, vastuväited ja küsimused on kajastatud KSH aruande lisas III. Ettepanekuid esitasid Kuivastu küla elanikud 24.05.2010, Liivi Tamm 28.05.2010, Tambet Tamm 31.05.2010, Eesti Ornitoloogiaühing 31.05.2010, Eesti Keskkonnaühenduste Koda 31.05.2010, Keskkonnaamet 31.05.2010, Juhani Seilenthal 31.05.2010, samuti Eesti Terioloogia Selts, Kultuuriministeerium ja Kaitseministeerium (viimastele kirjadele ei ole märgitud saatmiskuupäeva). Maanteeamet vastas kirjadele 20.07.2011 (v.a Kultuuriministeeriumile ja Kaitseministeeriumile, kes ei esitanud ettepanekuid aruande täiendamiseks, vaid andsid KSH tarbeks sisendandmeid), teavitades eelnevalt 27.07.2010, et tulenevalt küsimuste suurest arvust ja mahukusest võtab vastamine rohkem aega. Avalikul arutelul tõstatatud küsimustele vastati kohapeal, samuti saadeti 20.07.2011 kirjalikud vastused küsimusi esitanud isikutele. 

2.2.	KSH aruande vastavus kehtestatud nõuetele

Kava elluviimisega kaasnevat keskkonnamõju hindas ja KSH aruande koostas töörühm koosseisus Charlotta Faith-Ell (KSH võtmeekspert, juhtekspert, WSP Sweden), Heikki Kalle (KSH ekspert, OÜ Hendrikson & Ko), Jaak Järvekülg (KSH ekspert, OÜ Hendrikson & Ko), Peet Ranniste (projektijuht, WSP Finland), Jani Päivänen (võtmeekspert, sotsiaal-majanduslikud mõjud, WSP Finland), Ilkka Niskanen (ekspert, müra ja atmosfääriõhu reostus, WSP Finland), Arto Kaituri (ekspert, maakasutus ja visuaalsed mõjud, WSP Finland), Rauno Yrjölä (võtmeekspert, mõjud Natura 2000 aladele, vastutav Natura hindamise aruande eest –  Environmental Research Yrjölä), Wladimir Segercrantz (liiklusekspert, Hiiden Konsultit), Enno Lend (ekspert, majanduslikud mõjud, Hiiden Konsultit). 

KSH aruande sisu nõuded määrab KeHJS § 41 ja KSH programm. Heakskiitmiseks esitatud KSH aruande juurde kuuluvad järgmised lisad: Lisa I „Tehnilised andmed. Püsiühenduse rajamisel kasutatavad ressursid, materjalid ja meetodid“, Lisa IIa „Projektialal kaitstavate väärtuste ja mõjude kaardid“, Lisa IIb „Mürakaardid“, Lisa III „Ettepanekud ja vastused KSH aruande avalikustamiselt“, Lisa IV „KSH programm“, Lisa V „Natura hindamise aruanne“ (s.o Kava elluviimisega kaasneva mõju hinnang Natura 2000 aladele). Järgnevalt analüüsime heakskiitmiseks esitatud KSH aruande vastavust kehtestatud nõuetele: 
1.	Kava sisu ja peamiste eesmärkide iseloomustus on antud KSH aruande punktis 3.3. Teave tehniliste andmete, püsiühenduse rajamisel kasutatavate ressursside, materjalide ja meetodite kohta leitav ka aruande lisast I. (KeHJS § 40 lg 4 p 1)
2.	Kava seost muude asjakohaste strateegiliste planeerimisdokumentidega, nt üleriigilise ning maakonna- ja üldplaneeringuga, samuti Transpordi arengukavaga 2006-2013 jt, on esitatud KSH aruande punktis 3.2. (KeHJS § 40 lg 1 p 2) 
3.	Eeldatavalt mõjutatava keskkonna kirjeldus Kava koostamise ajal on esitatud KSH aruande peatükkides 5 ja 7, Natura 2000 võrgustiku alasid omakorda KSH aruande lisa V peatükkides 3 ja 4. KSH käigus võrreldi kolme erinevat strateegilist valikut (parvlaevaühendus planeeritud arendustega, parvlaevaühendus oluliste arendustega ning püsiühendus), samuti püsiühenduse kolme tehnilist varianti (sild trassil II, sild trassil III ja tunnel), nende kirjeldus on antud KSH aruande punktides 3.3.1 ja 3.3.2 ning nende võrdlus peatükis 10. KSH aruande lisas V on lisaks eelnimetatud variantidele käsitletud ka silla tehniliste variantidena konsool- ja vantsilda ning tunneli tehniliste variantidena puuritud-lõhatud tunnel ja puuritud tunnel kui linnustiku spektris olulised. (KeHJS § 40 lg 4 p 3)
4.	Kava elluviimisest lähtuvaid keskkonnaprobleeme, eelkõige neid, mis on seotud kaitstavate loodusobjektidega, on käsitletud KSH aruande peatükkides 6-9 (eelkõige punktides 5.9 ja 6.9) ning  Lisa V peatükis 7. (KeHJS § 40 lg 4 p 4)
5.	Kava jaoks olulisi rahvusvahelisi, Euroopa Liidu või riiklikke keskkonnakaitse eesmärke ja kirjeldust, kuidas neid eesmärke ja muid keskkonnakaalutlusi on Kava koostamisel arvesse võetud – on arvestatud, eelkõige Natura 2000 alade kaitse ja Natura 2000 aladele mõju hindamisena (KSH aruande Lisa V). (KeHJS § 40 lg 4 p 5) 
6.	Hinnang Kava elluviimisega kaasnevate mõjude kohta on esitatud KSH aruande peatükkides 6-9 ja Lisas V, samuti erinevate mõjude omavahelised seosed. Piiriülest mõju ei tuvastatud.(KeHJS § 40 lg 4 p 6 ja 7)
7.	Ettepanekud Kava elluviimisega kaasneva negatiivse keskkonnamõju vältimiseks ja leevendamiseks on esitatud KSH aruande peatükis 11 ja Lisa V punktis 7.3. (KeHJS § 40 lg 4 p 8) 
8.	Vastavalt KeHJS § 40 lg 4 p 3, 9 ja 10 sisaldab KSH aruande punkt 3.3 ja peatükk 10 ning Lisa V punkt 2.1 ja lk 59 Kavaga seatud strateegilisi valikuid, samuti nende omavahelist võrdlust ning paremusjärjestust. 
9.	Ülevaade Kava elluviimisega kaasneva KSH korraldamise ja avalikkuse kaasamise kohta (KeHJS § 40 lg 4 p 11) on leitav KSH aruande peatükist 14. 
10.	Tulenevalt KeHJS § 40 lg 4 p 12 on KSH aruande peatükis 12 antud ülevaade KSH käigus ilmnenud raskustest. 
11.	KeHJS § 40 lg 4 p 13 kohaselt peab KSH aruanne sisaldama ka strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega kaasneva olulise keskkonnamõju seireks kavandatud meetmete ja mõõdetavate indikaatorite kirjeldust. KSH aruande peatükis 11 on eksperdid andnud soovitusi leevendavate meetmete seadmiseks, et vältida või leevendada negatiivset keskkonnamõju. Soovitatud on teha ka erinevaid mõõtmisi, nt ehitustööde ajal vaatlusi vette paisatava hõljuvaine koguste üle jms, kuid esitatud soovitused ei ole veel väga konkreetsed. Samas Keskkonnaamet ei pea seda KSH aruande heakskiitmist takistavaks puuduseks, kuna Kava näol on tegemist strateegilise valdkondliku arengukavaga, seireprogramm tuleb koostada edaspidistes etappides. 
12.	Tulenevalt KeHJS § 40 lg 4 p 14 on KSH aruande kokkuvõte esitatud lk 4-8. 
13.	KSH programm (KeHJS § 40 lg 4 p 15) on leitav KSH aruande lisast 1V. Programmi avaliku arutelu protokoll aruande juures puudub, kuid see ei ole KSH aruande heakskiitmist takistavaks asjaoluks, kuna ei mõjuta KSH lõppjärelduste kujunemist.
14.	KSH aruande avaliku arutelu protokoll (KeHJS § 40 lg 4 p 16) on esitatud KSH aruande lisas III. Samas on esitatud ka asutuste ja isikute ettepanekud, vastuväited ja küsimused ning ülevaade nende arvestamisest või arvestamata jätmisest. 
15.	Asutuste ja isikute ettepanekud, vastuväited ja küsimused ning vastused neile on leitavad KSH aruande Lisast III. 

Lähtudes eelnevast vastab KSH aruanne KeHJS'is sätestatud nõuetele, samuti on aruande koostamisel arvestatud programmis toodud valdkondi ja teemasid. 

2.3.	KSH aruande tulemused

Eksperdid on KSH aruande peatükis 10 toonitanud, et strateegilisel tasandil on KSH kõige olulisemaks järelduseks, et sotsiaal-majanduslikel põhjustel eksisteerib selge vajadus paremaks ligipääsuks Saare maakonnas. Võrreldes praeguse olukorraga avaldub kõikide KSH käigus analüüsitud strateegiliste valikute elluviimisel negatiivne mõju looduskeskkonnale, mõju on kõige suurem strateegilise valiku III (s.o sild trassidel II ja III ning tunnel) korral. Samas ekspertide hinnangul leevendavate meetmete rakendamisel ei kaasne olulist mõju keskkonnale, sh Natura 2000 aladele. Nende hinnangul Väinamere linnu- kui ka loodusala terviklikkus ja kaitse-eesmärgid on saavutatavad kõigi ühendusvariantide korral (praamiühendus, sild ja tunnel), kuid eeldusel, et rakendatakse leevendavaid meetmeid. 

Eksperdid asusid KSH aruandes seisukohale, et analüüsitud strateegiliste valikute ja variantide järjestus on KSH-st tulenevalt järgmine (alustades kõige soodsamast; KSH aruande punkt 10.2):

	strateegiline valik III	– tunnel trassil III;
	strateegiline valik III	– sild trassil II, kohendatud trassi asukohaga vastavalt leevendavatele meetmetele;
	strateegiline valik III	 – sild trassil II;
	strateegiline valik II	 – oluliselt parandatud praamiühendus;
	strateegiline valik I	 – olemasolev praamiühendus;
	strateegiline valik III	 – sild trassil III parandatud tehnilise lahendustega (ilma teetammita Viirelaiu ja Muhu vahel);
	strateegiline valik III	 – sild trassil III.
	
KSH aruande lisas V „Natura hindamise aruanne“ käsitleti lisaks eelnevale Väinamere linnuala kaitse-eesmärkidele vastavuse hindamisel täiendavaid silla ja tunneli tehnilisi lahendusi (konsool- ja vantsild, puuritud-lõhatud tunnel ja puuritud tunnel) seoses lindudele avalduvate mõjude olulisusega. KSH aruande Lisa V (nt tabelid 7.3 ja 7.5) kohaselt on ekspertide hinnangul Väinamere linnu- ja loodusala kaitse-eesmärgid saavutatud kõikide käsitletud alternatiivsete lahenduste korral, sh Väinamere linnuala osas kaalutud konsool- ja vantsilla korral. 

KSH aruande lõppjäreldusena on eelistatud variandiks tunnel trassil III, mis omab püsiühendusena positiivset mõju Muhumaa ja Saaremaa sotsiaal-majanduslikule keskkonnale, kuid mille korral on välistatud võimalik mõju hüljestele ja lindudele (kuid variandiga siiski kaasneb alvarite ja koos sellega kahepaiksete ja roomajate elupaikade hävimine Muhu saarel). Ka sild omab positiivset mõju Muhu- ja Saaremaa sotsiaalmajanduslikule keskkonnale, kuid mõju looduskeskkonnale on suurem, eelkõige lindudele ja hüljestele, kuid ekspertide hinnangu kohaselt ei ole see mõju siiski oluline. A. Leito ja I. Jüssi uuringute ning KSH aruande Lisa V punktide 7.2.1 ja 7.2.2.5 kohaselt ei ole võimalik välistada olulise mõju kaasnemist linnustikule ja hüljestele (nt maailmapraktikas ei esine näiteid, kus sarnaseid sildu oleks rajatud viigerhüljeste liikumisteedele). Siiski Soome ekspert R. Yrjöla on KSH aruande Lisas V järeldanud, et tuginedes mitmetele rahvusvahelistele uuringutele ja olemasolevatel sarnastel rajatistel saadud kogemusele võib väita, et sildade mõju nii hüljestele kui ka lindudele võib pidada mitteoluliseks (KSH aruande järelevalve jooksul on R. Yrjöla saatnud lisateavet KSH aruande Lisa V esitatu kohta, see puudutab eelkõige mõju hinnangut hüljestele ja lindudele). 

Kaalutlused:

KeHJS § 45 lg 2 kohaselt võib strateegilise planeerimisdokumendi kehtestada juhul, kui seda lubab Natura 2000 võrgustiku ala kaitsekord ning strateegilise planeerimisdokumendi kehtestaja on veendunud, et kavandatav tegevus ei mõju kahjulikult selle Natura 2000 võrgustiku ala terviklikkusele ega mõjuta negatiivselt selle ala kaitse eesmärki. 

Ettevaatusprintsiip on üks kaasaegse keskkonnaõiguse aluspõhimõtteid, mis kohustab võtma teatud tegevuste suhtes ettevaatusmeetmeid tarvitusele ka siis, kui puuduvad lõplikud tõendid tegevuse kahjulikkuse kohta. Ettevaatusprintsiibi näol on tegemist Euroopa Liidu keskkonnapoliitika aluspõhimõttega, mis on sätestatud Euroopa Liidu asutamislepingus. Ettevaatuspõhimõte ei sea üldjuhul eesmärgiks kõigi riskide täielikku vältimist. Ettevaatuspõhimõte rakendub nn moodsate, eelkõige tehnoloogia arenguga kaasas käivate riskide puhul. Selliseid varjatud riske tuleb teatud ulatuses taluda, kuid üksnes sellel tingimusel, et nende vähendamiseks on võetud kõik kohased ettevaatusmeetmed. Kohtupraktika kohaselt: „Haldusorgan on haldusmenetluses ettevaatusprintsiipi arvestades toiminud õiguspäraselt, leides, et kavandatav tegevus võib mõjutada Natura ala ning algatanud Natura hindamise. Natura hindamine pidi andma vastuse küsimusele, kas oluline mõju ala kaitse eesmärgile ja terviklikkusele on mõistlikult välistatud. Natura hindamise kokkuvõttes on selgelt kirjas, et Jägala HEJ rajamine ei muuda tervikuna elupaiga tingimusi ning ei avalda negatiivset mõju ala terviklikkusele. Tekitamaks põhjendatud kahtlusi eriteadmisega asjatundjate antud arvamuse suhtes tulnuks kaebajal oma seisukohti veenvalt põhjendada, mida kohtu hinnangul tehtud ei ole.“ 

Keskkonnaameti poole on pöördunud Eesti Terioloogia Selts, Eesti Ornitoloogiaühing, Sihtasutus Eestimaa Looduse Fond ning mittetulundusühing Eesti Roheline Liikumine taotlusega mitte kooskõlastada KSH lõpparuannet, kuna nende hinnangul pakub KSH aruanne kõige sobivamaks lahenduseks silda kui Natura 2000 ala oluliselt kahjustada võivat varianti, nende hinnangul on Saaremaa püsiühenduse parimaks alternatiiviks tunnel trassil III või parvlaevaühendus. Organisatsioonide hinnangul KSH aruandes ega Natura-hindamises (s.o KSH aruande Lisas V) ei ole piisavalt arvestatud uuringuid teostanud ekspertide seisukohtade ja hinnangutega ning lõppjärelduses toodud parim lahendusvariant (sild) on eksitav ning ei lähtu tegelikest mõjudest keskkonnale. Samuti on nad seisukohal, et KSH aruandes pakutud leevendusmeetmed ei taga Väinamere Natura 2000 soodsa seisundi säilimist. Ühtlasi on märgitud, et kooskõlastades aruannet, millega peetakse kõige sobivamaks Natura 2000 ala oluliselt kahjustada võivat lahendust (s.o silda), võtaks Keskkonnaamet osa vastutusest sellise dokumendi eest ka endale. 

Keskkonnaamet märgib, et Kava KSH läbiviimisel on arvestatud ettevaatusprintsiibi põhimõttega, hinnates KSH käigus Kava rakendamise eeldatavaid mõjusid Natura alale. Keskkonnaamet on võtnud KSH menetlemisel Eesti Terioloogia Seltsi, Eesti Ornitoloogiaühingu, Sihtasutuse Eestimaa Looduse Fond ning mittetulundusühingu Eesti Roheline Liikumine seisukohad arvesse, kuid juhib tähelepanu, et KSH eksperdid on KSH aruande lõppjäreldustes asunud seisukohale, et eelistatud variant on tunnel trassil III, mitte sild. Samas, otsuse Kava kinnitamise ja millise liiklusühendusviisiga Suurel väinal jätkatakse, teeb Vabariigi Valitsus.  Ühtlasi märgime, et tekitamaks põhjendatud kahtlust KSH aruande hinnangute ja lõppjärelduste paikapidavuse osas, oleks pidanud organisatsioonid oma seisukohti tõendama, mida aga antud juhul tehtud ei ole. 

III.	OTSUSTUS

KeHJS § 38 lg 1 ja 2, § 40-41 ning § 42 lg 2-5 alusel ning lähtudes eelnevast kiidab Keskkonnaamet Sõitjate ja veoste üle Suure väina veo perspektiivse korraldamise kava keskkonnamõju strateegilise hindamise aruande heaks. 

KeHJS § 42 lg 2 ja 5 ning § 43 kohaselt tuleb KSH tulemustega ja seiremeetmetega arvestada Kava juures. KeHJS § 42 lg 2 ja 4 kohaselt on kinnitatud seire meetmete eesmärk on teha varakult kindlaks strateegilise planeerimisdokumendi elluviimisega kaasnev oluline negatiivne keskkonnamõju ja rakendada seda mõju ennetavaid ja leevendavaid meetmeid. Kava näol on sisuliselt tegemist strateegilise arengukavaga, mille kinnitamisel teeb Vabariigi Valitsus otsuse, millise liiklusühendusviisiga Suurel väinal jätkatakse. Seetõttu ei ole ka KSH aruande peatükis 11 nimetatud seireprogramm veel võrdsustatav projekti tasandiga. Seetõttu tuleb kavandatava tegevuse järgmistes etappides välja töötada detailne keskkonnaseire programm. 

KeHJS § 44 kohaselt tuleb kava kehtestamisest teavitada (14 päeva jooksul) KeHJS § 44 lg 1 nimetatud asutustele ning tagada KeHJS § 44 lg 2 nimetatud info kättesaadavus.

Lugupidamisega

/Allkirjastatud digitaalselt/

Andres Onemar
Peadirektor 

Saata:	Eesti Terioloogia Selts, maran.tiit@gmail.com, tiit.maran@tallinnzoo.ee 
	Eesti Ornitoloogiaühing, eoy@eoy.ee 
	Sihtasutus Eestimaa Looduse Fond, elf@elfond.ee 
	mittetulundusühing Eesti Roheline Liikumine, info@roheline.ee 

Irma Pakkonen 627 2109
irma.pakkonen@keskkonnaamet.ee